![]() |
Agatha Christie |
Ha igaz ez a mosogatós legenda, ha nem, mindenképp hihető, hiszen a háziasszonyok többségének, egy-egy nagyobb vendégség után, bizony, gyilkos gondolatai támadnak a huszadik tányér körül. Szóval könnyen elképzelhető, hogy így volt ezzel a mi Agathánk is, akinek regényeit és színdarabjait merész ötletei, szellemes megoldásai tették népszerűvé. A krimi ősanyjának műveiben mindig egy (vagy több) felderíthetetlennek tűnő gyilkosság áll a középpontban, no meg az a páratlan képességű detektív, aki mégiscsak megoldja a bűntettet. Egyikük, aki talán a legtöbb Christie-regény nyomozója, Hercule Poirot, a kis belga, aki David Suchet képében kelt életre (a tévében). Ismerjék meg őket közelebbről!
![]() |
motyogja Poirot a Nyaraló gyilkosok című regény nyomozati szakaszában. Motyogja hangosan ugyanis sosem vallaná be szívesen, hogy akár csak egy apró hajszál is elkerülte volna az ő mesteri figyelmét. Hercule Poirot Angliában élő belga detektív, aki éles elméjén kívül arról híres, hogy még a legválságosabb pillanatokban is (például, amikor lekési a vonatot, amelyen a tettes menekül, és ó, egek! szaladnia kell vagy egy afrikai ásatás kellős közepén, a negyven fokban) olyan tud maradni, mintha skatulyából húzták volna ki, maga a két lábon járó szabóság. Mivel gyakorta tesz jó szolgálatot magas rangú és rendű embereknek, igen módos férfiú, aki kedveli is a luxust. Odavan a különlegesen jó minőségű ruhákért kizárólag lakkcipőben megy társaságba. Annak ellenére, hogy Belgiumban született, de mindenki franciának nézi, Londonban lakik, és egy George nevű inast tart.
![]() |
![]() |
na, akkor aztán senki nem állíthatja meg, pedig első látásra csak egy piperkőc külföldinek néz ki, aki inkább önmagával foglalatoskodik, mint holmi gyilkosságokkal. Pedig, ha a szükség úgy hozza, Poirot ütni is tud, nagyot, de legszívesebben a sétapálcájával. Neki az ész az egyetlen fegyvere. Kollégáival, Hastings kapitánnyal és Japp főfelügyelővel folytatott beszélgetései során élvezettel bogozgatja a szálakat, amíg az ok-okozati összefüggések kényszerítő hatására a lehető legváratlanabb pillanatban előbukkan számára a megoldás. Idegen kiejtése, akcentusa miatt valahogy mindenhol kívülálló marad, és ebből a külső szemszögből közelít a bűntény felé. Vaslogikával próbálja elhárítani az útjába álló akadályokat, félrevezető mondatokat, cselekedeteket: neki minden egyes bűnügy intellektuális kaland.
A teljes cikk a 36. heti, szeptember 7-én megjelenő Nők Lapjában olvasható.